Ministerstvo financí k budoucnosti windfall tax
![](/data/authors/b1/havel-tomas_2018_retina.120x120crop0x0x413x413.exact.q85.jpg)
![](/data/authors/3a/sommer-daniela_retina.120x120crop16x0x1163x1163.exact.q85.jpg)
Ministerstvo financí informovalo, že mimořádné příjmy státu z daně z neočekávaných zisků a odvodů z nadměrných příjmů a majetkového prospěchu zatím nepokryly mimořádné výdaje spojené s energetickou krizí. Ačkoliv to ve stanovisku není výslovně uvedeno, nelze tedy očekávat, že by resort navrhl vládě dřívější ukončení daně z neočekávaných zisků. Ta se podle účinné legislativy uplatňuje pro kalendářní roky 2023, 2024 a 2025.
Ve svých dřívějších prohlášeních podmiňovalo ministerstvo financí návrh dřívějšího ukončení účinnosti daně z mimořádných zisků tím, že se vyrovná bilance mezi mimořádnými výdaji vyvolanými energetickou krizí a jednorázovými daňovými příjmy, ze kterých se měly tyto výdaje financovat. Z analýzy, jejíž závěry stanovisko shrnuje, ale vyplývá, že bilance vynaložených mimořádných výdajů od roku 2022 proti dosavadním mimořádným příjmům státu bude na konci roku 2024 záporná ve výši 35 mld. Kč.
Za jednorázové mimořádné výdaje v tomto kontextu považuje ministerstvo položky za období let 2022–2024 v souhrnné výši téměř 130 mld. Kč. Jedná se například o podporu podniků v energeticky náročných odvětvích, úsporný tarif, dočasné odpuštění poplatků na podporu OZE nebo mimořádné kompenzace.
Na pokrytí těchto výdajů je možné použít pouze příjmy z daně z neočekávaných zisků, odvodů z nadměrných příjmů a z majetkového prospěchu. Tyto příjmy by za období let 2023–2024 měly činit 95 mld. Kč.
Návrh státního rozpočtu na příští kalendářní rok bude tedy s výnosy z daně z mimořádných zisků s nejvyšší pravděpodobností počítat.